ФОРМУВАННЯ МОДЕЛІ ПОЛІТИКИ ІНФОРМАЦІЙНОЇ БЕЗПЕКИ НА ОСНОВІ КОНЦЕПЦІЙ “ГЛИБИННОГО ЗАХИСТУ” - Дячков, Д. В. (Підприємництво і торгівля, 2019)
Анотація. В статті обґрунтовано важливість на необхідність побудови ефективної політики інформацій-ної безпеки суб’єктів макро- та макрорівнів в умовах інформатизації світових економічних процесів. Метою статті є аналіз існуючих моделей формування політики інформаційної безпеки та розробка моделі політики інформаційної безпеки на основі поєднання концепції “глибинного захисту” та “mind map”. Вирішення постав-лених у статті завдань здійснено за допомогою таких загальнонаукових і спеціальних методів дослідження: аналізу та синтезу, систематизації та узагальнення, діалектичного підходу. Розглянуто традиційні та новітні моделі формування політики інформаційної безпеки, основними серед яких є: модель Bell-LaPadula, модель Biba, модель Clark-Wilson, дискреційна (матрична) модель, модель Адепт-50, модель “MITER ATT & CK ™”, модель “Diamond model”, модель “The pyramid of pain”. Визначено їх переваги на недоліки. Запропоновано модель фор-мування політики інформаційної безпеки на основі концепцій “глибинного захисту” та “mind map”. Концепція “глибинного захисту” полягає в тому, що механізми інформаційної безпеки розшаровані і тим самим підвищу-ють безпеку системи в цілому. Концепція “глибинного захисту” визначає три рівні організації інформаційного захисту: фізичний, технічний, адміністративний. Водночас ця модель включає безліч компонентів: персонал (людей), технологію, операційну систему, моніторинг та різні аспекти захисту як ключові компоненти забезпе-чення інформаційного захисту. Пропонована модель формалізована у вигляді “карти розуму”, яка впорядковує основні категорії як з організаційного, так і технічного аспектів захисту та водночас враховує функціонал клю-чових елементів: людей, політику, моніторинг та показники безпеки. Модель політики інформаційної безпеки на основі концепції “глибинного захисту” рекомендує зосередитися на всіх рівнях та напрямах захисту інформа-ційних ресурсів, а використання “mind map” дозволить визначити та обрати той набір процедур, правил та інструментів, які забезпечать реалізацію найбільш відповідної та оптимальної політики інформаційної безпеки.